Széchenyi Zsigmond neve halála után több mint fél évszázaddal sem ismeretlen, generációk nőttek fel hazai vadászélményeit, külföldi expedícióit bemutató, könyvein.
Szöveg: Magyar Balázs
Képek: Magyar Természettudományi Múzeum, MTM Mátra Múzeuma
2024.05.17.
Széchenyi Zsigmond az egyik legismertebb magyar vadász volt, könyvgyűjteménye pedig világviszonylatban is különlegesnek számít. Halála után a gyűjtemény a Magyar Természettudományi Múzeumba került, de a Mátra Múzeum könyvtára is őriz köteteket a híres gyűjteményből.
Könyvek Széchenyi Zsigmond gyűjteményéből
De ki is volt pontosan Széchenyi Zsigmond?
Gróf sárvár-felsővidéki Széchenyi Zsigmond 1898. január 23-án született Nagyváradon. A Nemzeti Múzeum alapítójának, Széchényi Ferencnek az ükunokája. Dédapja, Széchényi Lajos, Istvánnak, a „legnagyobb magyarnak” volt a bátyja. Nagyapja, Széchenyi Dénes a lovaglásról és a kocsizásról írt könyveket. Édesapja, gróf Széchenyi Viktor földbirtokos, gazdálkodó, hosszú ideig Fejér megye főispánja, édesanyja gróf Ledebur–Wicheln Karolina volt.
Gyermekkorát Sárpentelén és a csehországi Mileschauban töltötte. Ekkor alakult ki szenvedélyes kötődése a vadászathoz, a természethez. Gimnáziumi tanulmányait Székesfehérvárott és Budapesten végezte, felsőfokú tanulmányokat folytatott Münchenben, Stuttgartban, Oxfordban, Cambridgeben. Tudását Somogy megyei birtokán Kőröshegyen kezdte kamatoztatni, de életét egyre inkább a vadászat töltötte ki.
1927-ben utazott először Afrikába, a világháború kitöréséig még ötször, de vadászott Alaszkában és Indiában is. 1936-ban kötött házasságot első feleségével, az angol Stella Crowtherrel. Egyetlen gyermekük, Péter Londonban született.
A második világháború bombázásai következtében leégett a budapesti Istenhegyi úti villája, páratlan trófeagyűjteménye pedig elpusztult. 1945 után ő sem kerülhette el a zaklatásokat, csak 1955 után rehabilitálták, s adták ki könyveit.
Hertelendi és vindornyalaki Hertelendy Margittal 1959. május 5-én kötött házasságot Keszthelyen, és végre ismét Budapestre költözhetett. Államilag támogatott expedíciók során 1960-ban és 1964-ben ismét vadászhatott Afrikában.
1967. április 24-én halt meg Budapesten.
Széchenyi Zsigmond könyvtára a legjelentősebb magyarországi vadászati könyvgyűjtemény, mely világviszonylatban is különlegesnek számít. Kötetei magyar, német, angol és francia nyelven íródtak; a német kötetek alkotják a legértékesebb részét.
Trófeái mellett már fiatalkorától gyűjtötte a könyveket is, 1967-ben bekövetkező halálakor a gyűjtemény darabszáma meghaladta a 3000 kötetet.
Szándéka az volt, hogy könyvgyűjteménye halála után a közösség számára elérhetővé váljék és mind a szépirodalom, mind a szakirodalom területén kiteljesedjék. Őzvegyétől a Magyar Művelődési Minisztérium megvásárolta a gyűjteményt a Magyar Természettudományi Múzeum számára, mely ezután még pár száz kötettel bővült, részben Széchenyi Zsigmondné ajándékaiból, aki az író halála után is gondozója maradt a gyűjteménynek.
A könyvgyűjteményben ritka kötetek mellett a magyar vadászirodalom jelentős, XIX. század végi, XX. század eleji műveinek nagy része fellelhető, régi és újabb útleírások mellett olvashatók a kortársainak és sokszor barátainak szépirodalmi munkái: pl. Bársony István, Fekete István, Kittenberger Kálmán könyvei.
A múzeum könyvtárában megtalálható könyvek mindegyike tartalmazza Széchenyi Zsigmond ex librisét. Az ex libris, magyarul könyvjegy egy olyan sokszorosított, kisméretű grafikai alkotás, amely a könyv táblájának belső oldalára ragasztva a könyv tulajdonosát jelöli. Jellemzően tartalmazza tulajdonosa nevét, vagy olyan szimbolikus ábrázolásokat melyek személyére, kedvteléseire vagy foglalkozására utalnak. Az eredeti funkciója szerint a könyvnek egy meghatározott könyvtárhoz való tartozását jelezte. Képzőművészek sora vállalkozik ma is könyvjegyek készítésére, ezért művészettörténeti jelentősége vitathatatlan.
Az író ex librisén a nemesi címer szimbólumai alatt a család jelmondata olvasható: „Si Deus Pro Nobis Quis Contra Nos”(’Ha Isten velünk, kicsoda ellenünk’), ami jól összefoglalja a családra jellemző, generációkon átörökített alázatos, fejlődésre és fejlesztésre kész attitűdöt.
A Mátra Múzeum könyvtárában őrzött könyvek XIX. század végi, XX. század eleji művek, javarészt vadászati szakirodalom, útleírások, képeskönyvek és szépirodalom többségében német, kisebb részben angol nyelven. Közös jellemzőjük a tartalom különlegességén túl a díszes kötések és nyomtatás, tartós, időtálló kivitelezés és művészi grafikák.
Az alábbi képeken bemutatásra kerül néhány, a múzeum könyvtárban őrzött kötet Széchenyi Zsigmond egykori gyűjteményéből.
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/01v.jpg)
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/02v.jpg)
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/03v.jpg)
Die Dressur und Führung des Gebrauchshundes / Oberländer [Carl Johann Rehfus]. - Neudamm : Verlag von J. Neumann, 1899.
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/05v.jpg)
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/06v.jpg)
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/07v.jpg)
![](https://matramuzeum.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/Blog/11_mb_szechenyi/08v.jpg)
Felhasznált irodalom:
Vadászat négy földrészen : 1927-1964 / Széchenyi Zsigmond
Vadászok és halászok hármaskönyve : II. kötet / szerk. Vuray György
A bejegyzés trackback címe:
https://mtmmm.blog.hu/api/trackback/id/tr4118410001
Kommentek:
A hozzászólások a vonatkozó jogszabályok értelmében felhasználói tartalomnak minősülnek, értük a szolgáltatás technikai üzemeltetője semmilyen felelősséget nem vállal, azokat nem ellenőrzi. Kifogás esetén forduljon a blog szerkesztőjéhez. Részletek a Felhasználási feltételekben és az adatvédelmi tájékoztatóban.
Nincsenek hozzászólások.